Barnfamiljer och hemlöshet
![Barn sitter i trapphus och kramar om nalle framför väskor och påsar.](/globalassets/bilder/rad--kunskap/arbetar-med-eller-for-barn/barnfattigdomsrapporter/omslagsbild-en-plats-att-kalla-hemma.jpg?w=432&h=243&mode=crop&quality=50&anchor=center&scale=both)
Tiotusentals barn i Sverige lever i hemlöshet. De senaste årens pandemi har dessutom gjort att läget försämrats ytterligare. Därför har Rädda Barnen under många år arbetat för alla barns rätt till ett tryggt boende.
Allt fler barn i Sverige lever i hemlöshet och under otrygga boendeförhållanden.Totalt vräktes 572 barn under 2021 vilket är en ökning med 123 barn jämfört med året innan. Bland de som drabbas hårdast finner vi barnfamiljer med låga inkomster, ensamstående föräldrar, nyanlända samt kvinnor och barn som har varit utsatta för våld och spenderat tid på skyddat boende.
Även barnfamiljer utan papper eller som bor på migrationsverkets boenden lever ofta under förhållanden som är olämpliga för barn. Att tvingas flytta ofta, att bo alltför trångt eller att bo i korridorsboenden med delade kök och badrum kan innebära risker för barns hälsa och utveckling.
Samverkan med barnets bästa som kompass – Barns Bostad Först
Ingen aktör kan på egen hand lösa de utmaningar som hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden ger upphov till.
Ett exempel på samverkan kring detta tema är det Vinnovafinansierade projektet ”Barns Bostad Först”. I projektet samverkar Rädda Barnen med Sveriges Stadsmissioner, AFRY och Malmö Univerisitet. Projektets syfte har varit att testa och utvärdera de bästa existerande arbetsmetoderna för att motverka hemlöshet bland barnfamiljer. Målet har varit att generera en modell som använder sig av Bostad först angreppssätt (att garantera bostad tillsammans med förebyggande insatser) och fokuserar på familjer med barn. Utgångspunkten för projektet har varit att behovsägare och lösningsägare behöver samarbeta på ett nytt sätt. Ett av projektets viktigaste mål har därför varit att upprätta kunskapsallianser mellan relevanta samhällsaktörer för att skapa en plattform där aktörerna i samverkan kan testa, utvärdera och implementera lösningar för att minska barns hemlöshet.
Vinnovaprojektet resulterade i en slutrapport. Därefter har Rädda Barnen och Sveriges Stadsmissioner tillsammans vidareutvecklat modellen Barns Bostad Först. Modellen ska nu implementeras, testas och utvärderas. Modellen utgår ifrån fyra grundprinciper:
- Barns rättigheter ska tillgodoses
- Bostad är en mänsklig rättighet
- Egenmakt och deltagarinflytande
- Självförsörjning
Starka mammor - Trygga Barn
Ett projekt och en podcast om nyanlända ensamstående mammor och deras barn. Finansieras av Allmänna Arvsfonden.
Till podcastenFakta kring hemlöshet
Hur många hemlösa barn finns det i Sverige?
Enligt Socialstyrelsens mätning 2017 var det minst 15 000 barn som saknade varaktig bostad. Då vet vi också att mörkertalet är stort. Enligt Rädda Barnens barnfattigdomsrapport 2019 levde även 196 000 i Sverige i ekonomisk utsatthet.
Vad är strukturell hemlöshet?
När hushåll utan social problematik inte kan ta sig in på bostadsmarknaden av egen kraft. Dessa personer får oftast bara akuta insatser av socialtjänsten som enstaka nätter på hotell eller vandrarhem – tillfälligt ”tak över huvudet”. Orsaker till strukturell hemlöshet är ofta att familjen har för låg inkomst för att kunna köpa en bostad eller betala en hög hyra. I många delar av Sverige råder en allvarlig bostadsbrist generellt, och i synnerhet är det brist på bostäder med låga kostnader. Har man inte stått länge i bostadskö har man små möjligheter att får hyra en bostad, och förtur för barnfamiljer eller andra trångbodda finns sällan.
Vad är social hemlöshet?
Människor i social hemlöshet har möjlighet att få stöd av socialtjänsten enligt socialtjänstlagen och allmänna riktlinjer. Detta är i de flesta fall personer med till exempel missbruksproblematik eller psykisk ohälsa.
Rädda Barnen arbetar för barns rätt till ett tryggt boende
Långsiktiga och hållbara lösningar
Hemlöshet och brist på bostadsförsörjning är ett nationellt strukturellt problem och bör också hanteras som sådant. Utifrån ett barnrättsperspektiv bör alla lösningar och metoder som föreslås, vara långsiktiga och hållbara för samhället och för individer. Alla ska ha tillgång till ett hem som möter deras behov. En trygg bostad är en förutsättning för en god hälsa, välbefinnande och att få möjligheten att vara del av en gemenskap och skapa sociala nätverk och relationer.
Långsiktiga och hållbara lösningar handlar också om att bostaden är grunden för att vi ska kunna hantera utmaningar som fattigdom, psykisk ohälsa, självförsörjning, integration för nyanlända och trygga uppväxtvillkor för barn.